Kasvinsuojelulehti on Kasvinsuojeluseura ry:n julkaisema jäsen- ja tiedotuslehti. Kasvinsuojelulehdessä julkaistaan ajankohtaisia kasvinsuojeluaiheisia kirjoituksia, uusimpia tutkimustuloksia, kokousesitelmien lyhennelmiä, alan uutisia, mielipiteitä, ehdotuksia yms..
Punakaulusjäärän asettuminen Suomeen on mahdollista
Punakaulusjäärä (Aromia bungii) on Aasiasta kotoisin oleva vaarallinen lehtipuiden tuhooja, joka aiheuttaa merkittäviä vahinkoja erityisesti Prunus-suvun kasveille. Punakaulusjäärä ei ole vielä levinnyt Suomeen, mutta Ruokaviraston riskinarvioinnin yksikön tekemän arvion mukaan olosuhteet ovat sen asettumiseen suotuisat eteläisessä ja keskisessä Suomessa, joten tuhoojan mahdolliseen saapumiseen kannattaa varautua meilläkin.
Humala on potentiaalinen viljelykasvi Suomessa - haasteena kasvitaudit ja tuholaiset
Humala on perinteinen viljelykasvi Suomessa ja suomalaisia humalia esiintyykin yhä puutarhoissa eri puolilla maata. Keskieurooppalaiset humalalajikkeet kukkivat Suomen pitkän päivän olosuhteissa liian myöhään, eikä käpysato ennätä valmistua ajoissa. Olutkulttuurin muuttumisen myötä kiinnostus suomalaisen aromihumalan käyttöön on kasvanut. Kotimaisia humalalajikkeita ei kuitenkaan ole ollut taimituotannossa, joten kotimaista käpysatoakaan ei ole ollut panimoille saatavilla. Luonnonvarakeskuksen (Luke) arvioiden mukaan humalan viljely on alkuinvestointien jälkeen varsin kannattavaa kuudennesta viljelyvuodesta alkaen. Sadon määrän ja laadun varmistamiseksi sekä viljelyn riskien vähentämiseksi on tärkeää tuntea myös Suomessa esiintyvät humalan kasvintuhoojat sekä selvittää käytettävissä olevat ratkaisut niiden hallintaan.
Lisää koivua tulevaisuuden metsien terveydeksi
Mitä olisi Suomi ilman koivuja? Koivut ovat yleisimpiä lehtipuulajeja Suomessa. Rauduskoivu on Suomen kansallispuu ja tärkeä osa suomalaista maisemaa ja kulttuuria. Se on myös suomalais-ugrilaisessa mytologiassa maailmanpuu, jonka juuret ulottuvat manalaan ja latva jumalten luo. Nykyään koivut ovat suomalaisille tärkeitä juhannuskoivuina ja pihapuina, ja tietysti saunavihtana tai -vastana. Tai sitten makeutusaineena. Olipa mytologiasta mitä mieltä tahansa, rauduskoivu syväjuurisena ja maata parantavana pioneeripuulajina on oikea äitipuu.
Peltokasvijaoston kesäretkellä monipuolinen kattaus viljelykasveja
Peltokasvijaoston kesäretkellä heinäkuun lopussa suunnattiin tänä vuonna Elimäen ja Kouvolan seudulle. Ensimmäisenä kohteena oli Helkalan tila Elimäellä, missä tutustuttiin mm. yhteistyössä Hankkijan kanssa tehtyyn koetoimintaan. Toisena kohteena oli Rouhiaisen tila Kimolassa, missä peltopäivän puitteissa oli tarjolla monipuolinen peltokierros eri viljelykasveihin tutustuen.
Uusien rikkakasvilajien levinneisyys ja torjunta Suomessa
Ilmastonmuutos suosii eteläisten rikkakasvilajien menestymistä Suomessa. Viime aikoina eniten huolta on herättänyt rikkakananhirssi, mutta myös pantaheinät ja koisokasvit ovat nopeasti laajentaneet esiintymisaluettaan ja esiintyvät paikoitellen runsaana. MMM:n rahoittamassa ULRIKA-tutkimushankkeessa (2025–2027) selvitettiin kyselytutkimuksella uusien rikkakasvilajien levinneisyyttä, esiintymistä eri viljelykasveilla ja torjuntaa.
Rikkakasvialan eurooppalainen järjestö European Weed Research Society (EWRS) juhli 50-vuotista taivaltaan Espanjassa. Seuran järjestämä 20. symposiumi keräsi yli 300 osallistujaa Kataloniaan Lleidan kaupunkiin heinäkuun alussa.
Sokerijuurikkaan tutkimuskeskus aloittaa työdroonin ja kameradroonin testauksen
Sokerijuurikkaan tutkimuskeskus (SjT) hankki keväällä 2025 DJI Agras T50 -työdroonin. Tavoitteena on testata droonia kasvinsuojeluaineiden ruiskutuksessa sekä lannoitteiden, piensiementen ja kerääjäkasvien levityksessä. Työdroonin rinnalla käytössä on pienempi DJI Mavic 3 M drooni, joka on varustettu multispektrikameralla.
Kasvintuhoojat peltokasveilla 2025 – alkukesän viileys hillitsi monin paikoin kasvintuhoojien esiintymistä
Kasvukauden viileä alku hillitsi tuhoeläinten ja kasvitautien leviämistä ja edesauttoi viljelykasvien kasvua ja kilpailukykyä rikkakasvien kanssa. Palko- ja öljykasveilla esiintyi tuttuja tuholaisia, mutta tilanne niiden osalta pysyi hallinnassa. Kasvitaudit levisivät paikoin loppukesästä, mutta kokonaisuudessaan tilanne kasvitautien osalta oli melko maltillinen ja liiallinen kosteus jopa hidasti tautien leviämistä alkukasvukaudella. Viileästä kasvukauden alusta huolimatta rikkakananhirssi jatkoi leviämistään ja aiheutti monin paikoin pahojakin ongelmia.
Mansikkajauhiainen lisääntyy lämpiminä kesinä
Mansikkajauhiaisen lisääntyminen nopeutuu lämpiminä kesinä, jolloin se ehtii tuottaa useamman sukupolven. Siitä on jo havaintoja tuholaisena mansikalta tunnelissa maapohjalla viljeltäessä. Kesällä 2024 sitä tavattiin yllättäen kasvihuoneesta paprikalta. Biologisia torjuntaeliöitä on kokeiltu, mutta eri eliöiden torjuntatehon varmistaminen vaatisi tutkimusta.
Kasvinsuojelututkintovelvoite täyttää kymmenen vuotta - koulutusta tarvitaan muillakin kielillä
Nykymuotoista kasvinsuojelukoulutusta ja -tutkintoja on nyt järjestetty kymmenen vuotta. Yhtä kauan olen itse kiertänyt Suomea koulutuksia järjestämässä. Ensin vain suomeksi suomalaisille, myöhemmin myös muilla kielillä.
Kasvinsuojelupäivän 2025 keskeisenä teemana vieraslajit
Hämeenlinnassa HAMK Visamäen kampuksella järjestettiin 14.1.2025 Peltokasvijaoston organisoima perinteinen Kasvinsuojelupäivä. Tapahtuman toteutus hybriditapahtumana sai jatkoa ja kuulijoita oli saapunut paikan päälle noin 70. Etäyhteyksien päässä kuulijoita oli hieman yli 100. Kasvinsuojelupäivän yhtenä keskeisenä teemana olivat vieraslajit ja erityisesti rikkakananhirssi, josta kuultiin monipuolisesti niin Suomesta kuin Norjasta.
Tuomikirvat tarkkailuun ainakin Etelä-Suomessa
Tuomikirvaennusteen mukaan kotimaisesta tuomikirvakannasta aiheutuvat tuhot viljakasvustoissa ovat mahdollisia paikoin Etelä-Suomessa kesällä 2025. Vaihtelua kuoriutumiskelpoisten talvimunien määrissä oli tälläkin kertaa erittäin paljon, joten käytännössä riski voi monin paikoin olla suurempi kuin miltä keskiarvoihin perustuvan ennusteen perusteella näyttää.
Rikkakananhirssin ja eräiden muiden rikkakasvien esiintyminen Suomeen tuoduissa siemenerissä
Ruokavirasto ja Luke tutkivat Suomeen vuosina 2013-2024 maahantuodut siemenerät rikkakasvien suhteen. Tavoitteena oli selvittää, mistä maista ja minkä kasvilajien mukana vaikeasti torjuttavia rikkakasveja, kuten rikkakananhirssiä saapuu Suomeen.
Ohran lajikkeiden taudinkestävyys virallisissa lajikekokeissa
Ohran lajikkeiden taudinkestävyyttä rengaslaikkua ja verkkolaikkua vastaan tarkasteltiin osana Ville Toivosen pro gradu -tutkielmaa. Virallisten lajikekokeiden tautihavaintoaineistoa tarkasteltiin 16 vuoden ajalta, tavoitteena selvittää, miten keinotartutus eroaa luonnontilassa tapahtuvasta tartunnasta, sekä onko keinotartunta luotettava menetelmä taudinkestävyyden määrittämisessä?
Peltokasvijaoston kesäretki Pohjanmaalle ja Etelä-Pohjanmaalle - keskiössä peruna ja kumina
Peltokasvijaoston vuoden 2024 kesäretki järjestettiin 1.8. ja retki suuntautui Pohjanmaalle Närpiöön ja Vaasaan sekä Etelä-Pohjanmaalle Kauhajoelle. Retkellä päästiin tutustumaan erityisesti siemenperunan ja kuminan viljelyyn. Osallistujia retkellä oli 22.
Perunalajikkeiden lehtirutonalttiuden jalostus ja tutkimus elää tarpeesta
Peruna on mitä monipuolisin kasvi. Sen verrattomiin ominaisuuksiin kuuluu erilaisten kasvuolosuhteiden sieto sekä kyky tuottaa hyvällä panos-tuotos -suhteella suhteellisen suurta satoa. Tällä maailman yhdellä tärkeimmistä ravinto- ja teollisuuskasveista on seuralaisenaan kuitenkin ärhäkkä vastus, munasienieliö (Phytophtora Infestans), joka aiheuttaa perunaruttoa.
Perunaruton ja lehtipoltteen tutkimuskuulumiset Petlalta
Minkälainen on suomalainen perunaruttopopulaatio? Onko perunalajikkeiden taudinkestävyydessä eroja? Soveltuvatko eurooppalaiset tautiennustemallit Suomeen? Voidaanko biologisilla aineilla torjua tehokkaasti perunan tauteja? Entä yhdistämällä niitä kemiallisten kasvinsuojeluaineiden kanssa samoihin torjuntaohjelmiin? Näihin kysymyksiin haettiin vastauksia SUSPO- ja ECOSOL-tutkimushankkeissa.
Kasvintuhoojat peltokasveilla 2024 – Lämmin kesä suosi varsikirppoja, ruosteita ja rikkakananhirssiä
Kasvukausi 2024 muistetaan erityisesti alkukesän kuivuudesta. Loppukesää värittivät runsaat sateet suurimmassa osassa maatamme. Kun kosteusolosuhteet kohtasivat keskimääräistä suuremmat lämpötilat, olivat olosuhteet suosiolliset usealle kasvintuhoojalle.
Hajutunnistuskoirien käyttö kirjanpainajan (Ips typographus) tunnistamisessa ja torjunnassa
Pro Gradu –tutkielmassa tutkittiin hajutunnistuskoirien käyttöä kirjanpainajan Ips typographus tunnistamisessa ja torjunnassa. Tavoitteena oli selvittää, voidaanko koulutettua hajutunnistuskoiraa käyttää tunnistamaan pieni kirjanpainajaryhmä laboratorio-olosuhteissa luotettavasti.
Puutarhajaoston kesäretkellä nähtiin paljon erilaisia viljelykasveja
Kasvinsuojeluseuran puutarhajaoston kesäretkellä 26.6.2024 oli kolme kohdetta, joista kaksi Lohjansaarella ja yksi Inkoossa. Liikuimme Länsi-Uudenmaan alueilla, jotka ovat tunnettuja lehtomaisesta luonnostaan ja myös puutarhaviljelmistään.
MÄTÄS-hankkeessa etsitään uusia ratkaisuja metsätaimien kasvinsuojeluun
Euroopan aluekehitysrahaston ja Pohjois-pohjanmaan ELY-keskuksen rahoittama ja Luonnonvarakeskuksen toteuttama, keväällä 2024 käynnistynyt tutkimushanke Tulevaisuuden metsätaimituotanto: Innovatiiviset kasvinsuojeluratkaisut (MÄTÄS) pyrkii vahvistamaan metsätaimituotannon liiketoimintaedellytyksiä muuttuvassa ilmastossa kehittämällä uusia ei-kemiallisia kasvinsuojeluratkaisuja. Hankkeessa testataan RNA-interferenssiin perustuvaa RNA-ruiskutetta, Trichoderma-sienivalmisteita sekä kasvihormoni- ja terpeenikäsittelyjä taimitarhatauteja, kuten surmakkaa, harmaahometta ja havuparikasta vastaan.
Juurikääpä altistaa kuusia kirjanpainajatuhoille
Tutkimuksessa tarkasteltiin kuusen kahden pahimman tuhonaiheuttajan – juurikäävän ja kirjanpainajan – välistä yhteyttä. Juurikääpä altistaa kuusia kirjanpainajan hyökkäyksille etenkin silloin, kun kaarnakuoriaisten populaatiotiheys on alhainen. Ilmastonmuutoksen myötä juurikääpätartuntojen ja kirjanpainajan aiheuttamat tuhot voivat lisääntyä, sillä lämpötilan kohoaminen ja kasvukauden piteneminen suosivat molempia tuhonaiheuttajia.
Vaihtoehtoinen rikkakasvinsuojelu: kokemuksia harauskokeista sokerijuurikkaalla
Viljelijät ovat uusien haasteiden edessä, kun EU-lainsäädäntö asettaa uusia vaatimuksia kasvinsuojeluun. Useiden tehoaineiden käyttö ja käyttömäärät ovat olleet keskustelun kohteena. Tehoaineiden vähentyminen ja niiden käytön rajoitukset näkyvät jo nykyisellään muun muassa sokerijuurikkaan viljelyssä. Näin ollen Sokerijuurikkaan Tutkimuskeskuksella (SjT) on testattu vuodesta 2021 lähtien mekaanisia ja vaihtoehtoisia kasvinsuojelumenetelmiä, joilla voidaan korvata ja vähentää rikkakasviaineiden käyttöä.
Uusi opas luomuvihannesten kasvinsuojeluun
Kasvinsuojelun onnistuminen on yksi kannattavan luomuvihannestuotannon kulmakiviä. Uudesta oppaasta saa tukea ennakoivaan kasvinsuojeluun, kasvintuhoojien tunnistamiseen ja suoran torjunnan keinoihin.
Otsonivesi marjakasvien kasvientuhoojien desinfioinnissa
Otsonivesi on herättänyt viime vuosina paljon mielenkiintoa yhtenä vaihtoehtona korvata kemiallisia torjunta-aineita. Kasvihuoneympäristössä on tehty jonkin verran havaintoja, joiden mukaan otsonivedellä olisi tehoa sienitauteihin ja tuholaisiin. Tutkimme Luonnonvarakeskuksen (Luke) hankkeessa otsoniveden tehoa avomaanmansikan keskeisiin tauteihin ja tuholaisiin.
Biologisen torjunnan ja pölytyksen makroeliöiden käytön sääntely
Biologisen torjunnan ja pölytyksen makroeliöiden markkinointi, käyttö ja maahantuonti otettiin Ruokavirastossa (entinen Elintarviketurvallisuusvirasto Evira) valvottavaksi vuonna 2013 kasvinterveyslainsäädännön muutoksen myötä.
Kaupallisia peltorobotteja on saatavilla tiettyihin viljelytöihin, kuten rikkakasvien haraamiseen. Robotit ovat kuitenkin kalliita, ja niiden käyttö on hieman monimutkaisempaa kuin traktorikäyttöisten työkoneiden tai työn teettäminen käsityönä. Ylittävätkö robottien hyödyt nämä haasteet, ja kuinka niitä käytetään tehokkaasti – näihin kysymyksiin tarvitaan vastauksia, ennen kuin peltorobotit yleistyvät maatiloilla.
Peltokasvijaoston organisoima Kasvinsuojelupäivä järjestettiin 30.1.2024 Hämeenlinnassa HAMK Visamäen kampuksella. Tapahtuma toteutettiin toista kertaa hybriditapahtumana eli osallistuminen oli mahdollista sekä paikan päällä että etänä. Paikan päälle Hämeenlinnaan oli saapunut noin 80 kuulijaa ja etäyhteyksien päässä kuulijoita oli noin 65.
Tuomikirvaennuste 2024 – talvehtivia tuomikirvoja vähän
Tuoreen tuomikirvaennusteen perusteella kotimaisista tuomikirvoista ei juuri ole uhkaa tulevalla kasvukaudella. Paikallista vaihtelua määrissä voi kuitenkin olla.
Japaninturilas matkalla Pohjolaan - Ovatko kasvimme vaarassa?
Japaninturilas on maailmalla laajalle levinnyt vakavia kasvituhoja aiheuttava kovakuoriainen, joka saattaa jossain vaiheessa kolkutella Suomenkin rajoja. Arviomme mukaan japaniturilas ei kuitenkaan todennäköisesti pystyisi nykyilmastossa muodostamaan Suomeen pysyvää kantaa.